![](/sites/default/files/uploads/gallery-image-box/2018-05/mjz%2B%286%29.jpg)
Zagreb - Prostorije za novinare u Hrvatskome saboru od danas nose ime "Novinarska soba Marije Jurić Zagorke", što je obilježeno i prigodnom svečanošću na kojoj je predsjednik Sabora Josip Leko na ulazu u novinarsku sobu otkrio spomen-ploču sa spomenutim nazivom.
"Marija Jurić Zagorka bila je posebna žena u posebno vrijeme koje ju nije razumjelo, ali ona je razumjela buduće vrijeme više nego drugi, zbog toga je imala problema", poručio je Leko. Naglasio je kako je Zagorka, kao prva hrvatska novinarka, proširila granice slobode, ne samo žena nego i muškaraca, "jer bez vidika što znače žene, što mogu, muškarci su bili hendikepirani". "Posebno je zadovoljstvo da se danas u Hrvatskom saboru, u najvažnijoj demokratskoj instituciji jedne države, otkriva spomen-ploča tako važnoj ženi, čovjeku, borcu za slobodu ženskih prava i na taj način novim generacijama izvjestiteljica i izvjestitelja, novinarki i novinara na simboličan način daje pravo i obvezu da i u ovom prostoru šire slobodu, pravo na javnu riječ, pravo na dostojanstvo novinarske profesije", poručio je Leko. Predsjednik Leko izrazio je želju da novinarska soba u Saboru zrači novim poticajima, i novinarima i saborskim zastupnicima, da imaju na umu sve vrijednosti za koje se Zagorka zalagala.
Inicijativu za otkrivanje spomen-ploče pokrenuo je Centar za ženske studije, koji ovaj tjedan brojnim aktivnostima obilježava Dane Marije Jurić Zagorke. U ime Centra Sandra Prlenda podsjetila je na Zagorkin velik doprinos u borbi za priznavanje prava žena na javni rad jer je još početkom prošloga stoljeća pisala tekstove o Hrvatskom saboru, tada u sklopu Austro-Ugarske. Napomenula je kako je Zagorkin dolazak u parlament u Budimpešti, i to kao hrvatske izvjestiteljice, među muškim kolegama 1906. godine izazvao veliko iznenađenje koje se prepričavalo po europskim krugovima, a 1910. bila je među deset osnivača Hrvatskoga novinarskog društva. Podsjetila je i na njezinu poruku Hrvatskom saboru iz 1917., kada se zauzela za pravo glasa žena i njihovo priznavanje kao punopravnih građana u tadašnjoj monarhiji. "Dajte nam prava i tada ćete nam dati i dužnosti", poručila je tada saborskim zastupnicima.